Prvým premostením bol bezpochyby kmeň stromu položený cez potok.
V dobe najstarších kultúrnych národov - mali ich obyvatelia znalosti zo stavby klenutých kamenných alebo tehlových mostov.
Okolo roku 3500 p.n.l. - sa v Mezopotámii objavili/Sumeri začali používať na kolesových kárach vozové kolesá. Boli vyrobené z dreva.
Už roku 3000 p.n.l. - používali Egypťania lode s plachtami/plachetnice vyrobené z trstiny
[1]/papyrusu.
![](/data/doprava/historia1/sumerska_pecat.png) |
![](/data/doprava/historia1/egyptsky_cln2000pnl.png) |
![](/data/doprava/historia1/cinska_dzunka.png) |
Sumerská pečať s člnom[2] z roku 3000 p.n.l.
|
Egyptský čln z roku 2000 p.n.l.
|
Čínska džunka
|
Okolo roku 2500 p.n.l. - sa začali ako ťažné zvieratá využívať kone.
Okolo roku 2000 p.n.l. - bola v Číne vybudovaná rozsiahla cestná sieť a na vozoch sa začali objavovať lúčové kolesá.
Už okolo roku 1500 p.n.l. - sa v starovekom Egypte používal dvojkolesový vozík.
V rokoch 1400-1300 p.n.l. - egyptské vojsko bojovalo zoradené v troch líniách. V prvej boli bojové vozy, v druhej pechota a v tretej opäť bojové vozy.
![](/data/doprava/historia1/faraon.png) |
![](/data/doprava/historia1/bojovy_voz_chetitov.png) |
Egyptský faraón na vojnovom voze
|
Chetitský vojnový voz
|
Už v 12. storočí p.n.l. - sa kompas spomínal v Číne.
V čase starovekého Ríma
- preťali Európu siete umelých rímskych ciest z kameňa pre armády dobyvateľov. Siahali od Španielska do Malej Ázie, na sever k Dunaju, Rýnu, na západ do Británie
[3]. Rozpadli sa po zániku Rímskej ríše,
![](/data/doprava/historia1/rimska_cesta_dnes.png) |
Rímska cesta dnes
|
- stavali rimania celé rady cestných mostov a akvaduktov. Po páde Rímskej ríše staviteľstvo mostov v Európe upadlo.
![](/data/doprava/historia1/rimsky_pontonovy_most.png) |
![](/data/doprava/historia1/bojovy_voz_grekov.png) |
Rímsky pontónový most
|
Grécky vojnový voz[4]
|
Okolo roku 700 p.n.l. - ľudia začali stavať tunely v Ninive a Jeruzaleme a tiež kamenné mosty. Tunely boli dlhé až 500 metrov.
Okolo roku 600 p.n.l.
- ľudia začali stavať námorné lode s viacerými radmi vesiel,
- Feničania preplávali cez Červené more, oboplávali Afriku a Gibraltárskou úžinou preplávali do Stredozemného mora. Používali bojové veslice - galéry. Gréci a Rimania v neskoršom období používali galéry s troma radami vesiel (fenické lode mali dve).
![](/data/doprava/historia1/fenicka_lod.png) |
![](/data/doprava/historia1/grecka_lod.png) |
Fenická loď
|
Grécka loď s baranom na prove
|
Okolo roku 300 p.n.l.
- sa v Číne používal konský chomút,
- sa začali stavať prvé lode v krajinách na pobreží Stredozemného mora a na Ďalekom východe. Plavidlá boli poháňané buď plachtami alebo veslami dlhými až 50 metrov.
V rokoch 300-280 p.n.l. - na ostrove Faros pri Alexandrii postavili ľudia najvyšší maják
[5] všetkých čias (180 m). Jeho svetlo bolo vidieť do vzdialenosti 57 km. Zaraďuje sa k 7 divom sveta.
![](/data/doprava/historia1/faros.png) |
Maják na ostrove Faros
|
Roku 200 p.n.l. - Grék Apollónios z Pergé vynašiel astroláb, prístroj na meranie uhlov v zvislej rovine.
![](/data/doprava/historia1/astrolab.png) |
![](/data/doprava/historia1/cinsky_kompas.png) |
Staroperzský astroláb s pohyblivým mechanickým kalendárom z roku 1220
|
Čínsky kompas z roku 300 p.n.l. Ruka otáčajúcej sa figúrky na vozíku smeruje stále na juh.
|
Roku 80 - čínsky učenec Wang Čung popísal kompas vytvorený z magnetického kameňa, ktorý pri položení na mosadznú dosku ukazuje na juh.
V 1. storočí n.l. - sa budovali v Číne jednodverové zdvíhadlá na prieplavoch, na dopravu materiálu sa používal fúrik.
![](/data/doprava/historia1/mapa_sveta.png) |
Ptolemaisova mapa sveta
|
Okolo roku 300
- v Číne bol postavený prvý železný most na svete,
- bol v Číne použitý diferenciál. Slúžil postave na korbe kočiara, aby sa pozerala stále južným smerom
[6].
V staroveku[7] -
v Stredozemnom mori, ktoré bolo najdôležitejšou oblasťou európskej moreplavby, mali prvenstvo bojové fenické diéry
[8], grécke triéry (s tromi radmi veslárov) a rímske liburny, birémy a triémy. Z rímskej birémy sa vyvinula byzantská bojová loď dromona
[9].
![](/data/doprava/historia1/egyptsky_cln3000pnl.png) |
![](/data/doprava/historia1/fenicka_obchodna_lod.png) |
![](/data/doprava/historia1/drakkar.png) |
Egyptská trstinová loď z 3. tisícročia p.n.l.
|
Fenická obchodná loď zo 7.-8. stor. p.n.l.
|
Drakkar, bojová loď Vikingov
|
V 7.-8. storočí - v severnej Európe sa objavil nový tvar lode, tzv. langskip - dlhá loď Vikingov. Lode podobnej konštrukcie slúžili aj pri invázii Normanov do Anglicka v roku 1066. Známe lode Vikingov boli aj drakary a snekary.
Okolo roku 800
- v Číne sa začalo na lodiach používať kormidlo umiestnené v zadnej časti lode.
Okolo roku 900
- sa začali podkúvať kone, sa v Európe u konských povozov začal využívať záprah (voz so zapriahnutými zvieratami, povoz) s chomútom,
- sa začal používať kľukový hriadeľ.
Z roku 1075 - pochádza najstaršia písomná zmienka o pltníctve na Slovensku. Spomína sa v listine opátstva v Hronskom Beňadiku. Pôvodne slúžilo na dopravu dreva, neskôr sa na pltiach prevážal aj rôzny materiál
[10] a zriedkavo ľudia
[11]. Pltníctvo zaniklo na Slovensku v polovici 20. storočia.
V 10. storočí - sa po moriam plavili dlhé vikingské lode, ktoré mali otvorenú palubu a boli poháňané plachtami, alebo veslami.
![](/data/doprava/historia1/vikingske_lode.png) |
![](/data/doprava/historia1/trojstaznova_galeja.png) |
Vikingské lode
|
Trojsťažňová galeja
|
Roku 1100 - bola v Avignone započatá stavba kamenného mostu cez rieku Rýn
[12].
[1] K najstarším patria okrem egyptských plachetníc aj brazílske plťové jangady, čínske a japonské džunky, polynézske dvojtrupové katamarány a trojtrupové trimarany alebo plachentnice s bočnými stabilizačnými vahadlami nazývané prao.
[2] Pravdepodobne ide o najstaršie vyobrazenie člna na svete.
[3] Dovtedy slúžili ťahavej cestnej doprave na prepravu jantáru, hodvábu a kožušín len prírodné obchodné cestičky a cesty.
[4] Slúžil iba na dopravu bojovníka na miesto boja.
[5] Pravdepodobne prvý námorný maják na svete.
[6] Aj keď kočiar išiel na východ alebo západ.
[7] Obdobie od vzniku najstarších orientálnych civilizácií do zániku Západorímskej ríše (476).
[8] Plachetnice s dvoma radmi veslárov.
[9] A z nej galéra (galeja), na ktorej veslovali otroci alebo trestanci. Pretrvala v Stredozemnom mori až do 18. storočia.
[10] Napríklad soľ.
[11] Zaznamenaný je presun vojska v čase Vešeléniho povstania.
[12] V tom čase bol už postavený most cez rieku Labe v Drážďanoch.
Hodnotenie užitočnosti článku: